Gettó Tamás és Hutter Ákos nyerték el a 2015-ös milánói világkiállítás magyar pavilonjára kiírt ötletpályázat első díját. A 2013 novemberében kiírt pályázatra 45 pályamunka érkezett be.
A szakmai zsűri által legjobbnak tartott 15 látványtervre a közönség is leadhatta szavazatát a
http://expomilano2015.hu honlapon; a grémium a közönségszavazás eredményét figyelembe véve hozta meg döntését szerdán - jelentette be szerdai budapesti sajtótájékoztatóján a magyar részvételért felelős kormánybiztos.
Hajdu Petra, a kormányszóvivő sajtófőnöke emlékeztetett: a kiírók olyan tervek benyújtását várták, amelyek kötődnek a világkiállítás és Magyarország által választott specifikus témákhoz, tükrözve a magyar hagyományt és kultúrát, illetve amelyek alapul szolgálhatnak a pavilon végleges terveinek elkészítéséhez.
A magyar pavilonnal kapcsolatban elvárás, hogy természetes, fényáteresztő és a magyar innovációt is megjelenítő anyagokból épüljön fel, emellett lebontása, szállítása és ismételt felépítése is könnyen kivitelezhető legyen.
![Jelige: A MALOM Jelige: A MALOM](http://pte.hu/sites/pte.hu/files/images/hirek/2014/januar/malom_500_285.jpg)
Idézet A MALOM műleírásából:
„Magyarországon a malom, (legtöbbször vízimalom) a lokális gazdaság, a helyi erőforrások kifejezője: majd minden falunak volt saját malma, ahol a község (közösség) gabonáját őrölték, a lisztből pedig tápláló alapélemet, kenyeret sütöttek. Az épület: malom. Teteje esővízgyűjtő. A tetőről lefolyó víz energiája malomkereket hajt meg, a forgó kerék látványa a víz energiáját teszi érzékelhetővé, megélhetővé, élményszerűvé a látogatók számára. A víz a „malomárokban” jut el a napszivattyúhoz. A napszivattyút napelemek működtetik és arra hivatott, hogy visszaemelje a vizet a tetőre, ezzel a körforgás biztosított. A ház, tehát működő malom, ebben a malomban azonban nem az őrlés a lényeg, hanem a körforgást biztosító és megújuló energia élményszerű megjelenítése.”
Szőcs Géza közölte: az ötletpályázat 2 millió forinttal járó második díját Sárkány Sándor és Ertsey Attila Alakor jeligéjű pályázata nyerte el; a megosztott harmadik díjat és 1-1 millió forintot a Fafű (Bártfai-Szabó Gábor, Nagy Mariann és Molt Klára) és a Cantata Profana (Alkér Katalin, Bartha András Márk, Gyulovics István és Kovács Zsófia) jeligéjű pályázatoknak ítélte a zsűri.
A zsűrielnök javaslatára Nagyné Iván Katalin, Páger László, Mindák Gergely és Bodóczki Antal Kutak háza jeligéjű pályázatát különdíjjal és 500 ezer forinttal jutalmazták.
Szőcs Géza hozzátette, a győztes pályamunkákból tervezési program, azaz építési koncepció készül, amelyet a Miniszterelnökség állít össze, majd a szakmai szervezetek bevonásával írják ki a kivitelezési pályázatot. Legkésőbb 2015 májusáig elkészül a magyar pavilon A projekt megvalósítása a kivitelezési eljárás lezárása után, nyáron kezdődik, és legkésőbb 2015 májusáig elkészül a magyar pavilon. A kormánybiztosságnak mérlegelési joga van azt eldönteni, hogy a funkcionalitási és költségvetési szempontokat is figyelembe véve az öt megvásárolt látványterv közül melyiket és milyen formában építteti meg - hangsúlyozta. A kormánybiztos elmondta: a pavilon felépítésére, lebontására, majd hazaszállítására 2,5 milliárd forintos költségkeret áll rendelkezésre.
Egészség, környezettudatos életmód és fenntartható fejlődés
Az expót 2015. május 1. és október 31. között rendezik meg Milánóban "Táplálni a világot, energiát adni az életnek" mottóval. A világkiállítás fő témái az egészség, a környezettudatos életmód és a fenntartható fejlődés lesznek. Magyarország három kiemelt témakörrel lesz jelen: a vízzel, a GMO-mentességgel - ezen belül az őshonos állat- és növényfajok génmegőrzésével -, illetve az ország elkötelezettségével a fiatal generációk környezettudatos nevelésére. A magyar pavilont az expó zárása után Magyarországon is felállítják, utóhasznosításának célja Magyarország természeti és kreatív értékeinek, valamint kulturális örökségének bemutatása.
Gratulálunk oktatóinknak a szép sikerhez!